Samur
![Disambig.svg](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/72/Disambig.svg/langhr-20px-Disambig.svg.png)
Samur | |
---|---|
![]() | |
Status zaštite | |
![]() Status zaštite: Najmanja zabrinutost (lc) | |
Sistematika | |
Carstvo: | Animalia |
Koljeno: | Chordata |
Razred: | Mammalia |
Red: | Carnivora |
Porodica: | Mustelidae |
Rod: | Martes |
Vrsta: | M. zibellina |
Dvojno ime | |
Martes zibellina Linnaeus, 1758. | |
Raspon | |
![]() Rasprostranjenost samura |
Samur (Martes zibellina) je mali grabežljivac iz roda kuna. Živi u šumama Rusije, počevši od Uralskih planina pa širom Sibira, zatim u sjevernoj Mongoliji i Kini i na Hokkaidō, u Japanu.[1] Ova vrsta se, međutim, prvobitno rasprostirala na prostorima od današnjeg europskog dijela Rusije, preko Poljske do skandinavskih zemalja.[2] Zbog visokokvalitetnog krzna, ove životinje su se tijekom povijesti mnogo lovile, a danas se uglavnom, osim u Rusiji u kojoj je lov još uvijek uobičajen, uzgajaju na specijaliziranim farmama.
Etimologija
Ime „samur“ je turskog porijekla, a u ruskom jeziku se kaže "sobolj" (соболь) i kao takvo je ušlo i u jezična područja današnje zapadne Europe i Amerike, vjerojatno kroz trgovinu ovim životinjama s istočnim zemljama poput Rusije.[3] Tako se ruska riječ "sobolj" na engleskom jeziku počela izgovarati "sejbl", na njemačkom "Zobel", na nizozemskom "zabel", na francuskom "zibelin", itd.
Opis
Mužjaci su nešto veći od ženki, i dosegnu dužinu od 38 do 56 centimetara, s od 880 do 1800 grama, dok su ženke duge od 35 do 51 centimetara, a teške od 700 do 1560 grama. Rep im je dug od 9 do 12 centimetara.
Krzno je srednje dužine, a zimi poraste znatno više nego ljeti. Ono je sivobijele boje, s mrljama žute ili sive boje, koje se uglavnom nalaze ispod vrata. Njihovo meko krzno često se zove "crni dijamant".
Ponašanje
Samuri su dnevni grabljivci koji se u lovu služe osjetilima mirisa i sluha.
U prirodi su, u lovu, izuzetno krvoločni. Iako postoje zapisi o "pripitomljenim" samurima, to su uglavnom bili samuri odvojeni od majke kao mladunci. Uglavnom grade gnijezda u zemlji, a hrane se vjevericama, miševima, manjim pticama i ribama. Kada je nestašica hrane, jedu i kupine, maline, češeri itd. Za vrijeme nevremena, plijen nose u gnijezdo i tamo ga jedu.
Izvori
- ↑ Harrison, D. J. (editor) (2004). Martens and Fishers (Martes) in Human-Altered Environments: An International Perspective. Springer-Verlag ISBN 0387225803.
- ↑ Ognev, S. (1962). Mammals of Eastern Europe and Northern Asia. Jerusalem: Israel Program for Scientific Translations
- ↑ Definicija riječi u Oxfordskom rječniku engleskog jezika, drugo izdanje, 1989. godine