Luksemburg – Hrvatska internetska enciklopedija

# Luksemburg

Izvor: Hrvatska internetska enciklopedija
More actions
Ovo je glavno značenje pojma Luksemburg. Za ostala značenja pojmova Luksemburg i Luxemburg pogledajte Luksemburg (razdvojba).

Veliko Vojvodstvo Luksemburg Groussherzogtom Lëtzebuerg Großherzogtum Luxemburg Grand-Duché de Luxembourg
Zastava | Grb
Zastava | Grb
Geslo Mir wëlle bleiwe wat mir sin (luks.: "želimo ostati ono što jesmo")
Himna Ons Heemecht
Položaj Luksemburga
Glavni grad | Luxembourg
Službeni jezik | luksemburški, njemački i francuski
Državni vrh
- Veliki Vojvoda | Henri Luksemburški
- Predsjednik Vlade | Xavier Bettel
Neovisnost | 11. svibnja 1867.
Površina | 166. po veličini
- ukupno | 2.586 km2
- % vode | ? %
Stanovništvo | 168. po veličini
- ukupno (2004) | 442.972
- gustoća | 171/km2
BDP (PKM) | procjena 2005.
- ukupno | 29.37 milijardi $ (92.)
- po stanovniku | 69,800 $ (1.)
Valuta | euro 1) (100 centa)
Pozivni broj | +352
Vremenska zona | UTC +1 UTC +2 ljeti
Internetski nastavak | .lu
1) Do 1999. luksemburški franak

Veliko Vojvodstvo Luksemburg (luks.: Groussherzogtom Lëtzebuerg, njem.: Grossherzogtum Luxemburg, fra.: Grand-Duché de Luxembourg) je država u zapadnoj Europi. Graniči s Njemačkom na istoku, Francuskom na jugu i Belgijom na zapadu i sjeveru. Jedna je od 6 država osnivača Europske unije.

## Povijest

Datoteka:Vista-xmag.png Podrobniji članak o temi: Povijest Luksemburga

Zametak današnjeg Luksemburga nastao je još 963. kada je grof Siegried dobio u posjed utvrdu Lützenburg. U 12. i 13. stoljeću grofovija se znatno proširila, a iz jake porodice Luksemburžana bili su i njemački carevi (1346. – 1437.) i češki kraljevi (1311. – 1437.). Car Karlo IV. (1346. – 1378.) podigao je 1354. Luksemburg na rang vojvodstva. Od 1441. pripadao je vojvodstvu Burgundiji, a 1477. zajedno je dospio pod vlast Habsburgovaca. Luksemburg je 1659. morao Francuskoj odstupiti lorenski dio vojvodstva, pa je između 1689. i 1697. čitav teritorij bio pod francuskom vlašću. Od 1714. bio je dio Nizozemske te ponovno u posjedu Habsburgovaca, a 1795. opet ga je priključila Francuska.

Odlukom Bečkog kongresa Luksemburg je 9. rujna 1815. postao autonomno veliko vojvodstvo, doduše preko vladarske kuće Oranje-Nassau u personalnoj uniji s Nizozemskom, iako je bio član Njemačkog Saveza. Godine 1839. više od polovice teritorija vojvodstva s većinskim valonskim stanovništvom pripalo je novonastaloj Belgiji. Nakon raspuštanja Njemačkog Saveza (1866.) Luksemburg je postao neovisna država, a Londonskim sporazumom od 11. svibnja 1867. obvezao se na potpunu neutralnost. Godine 1868. dobio je Ustav (na snazi i danas), a izumrćem oranjske kuće (1890.) i svoju vladarsku kuću Nassau-Weilburg, koja još vlada.

U 1. svjetskom ratu Njemačka nije poštovala luksemburšku neutralnost, nego ga je zauzela (1914. – 1918.), baš kao i u 2. svjetskom ratu (1940. – 1944.).

Godine 1948. Luksemburg je odustao od neutralnosti i 1949. uključio se u NATO te u poratnom vremenu postao važan zagovornik europskog udruživanja. S Belgijom je još od 25. srpnja 1921. u carinskoj i trgovinskoj uniji, a poslije 2. svjetskog rata s Belgijom i Nizozemskom osnovao je Benelux (1. siječnja 1948. carinska, od 1. siječnja 1960. i gospodarska unija).

Član Vijeća Europe postao je 1948. Europskog udruženja za ugljen i čelik (današnji EU) 1951., a Europske gospodarske zajednice 1957. U isto vrijeme je grad Luksembourg postao jedan od triju "glavnih gradova" udružene Europe (generalno tajništvo Europskog parlamenta, Europski sud, Europska investicijska banka, Europski statistički ured Eurostat).

Od 1. siječnja 1999. Luksemburg je član EMU sa zajedničkom valutom eurom (jedini koji je 1996. potpuno ispunjavao tzv. konvergentna mjerila).

## Zemljopis

Luksemburg leži u Zapadnoj Europi između Belgije na zapadu, Njemačke na istoku i Francuske na jugu. Na sjeveru je prokrajina Ösling od devonskih škrinjavaca i pješčenjaka, koja pripada sredogorju Ardena. To je većinom zaravnan kraj na nadmorksoj visini 300-500 m, u koji su se urezale uske doline rijeke Sûre i njezinih pritoka. Južni dio je pokrajina Gutland, geološki dio Lorenske stepenaste pokrajine od mezozojskih stijena, s karakterističnim strukturnim stepenicama većinom od vapnenca i pješčenjaka.

Podneblje je umjereno oceansko. U Öslingu je 800-950 mm padalina, u Gutlandu 1000 mm, a u dolini Moselle samo 700 mm. Luxembourg (s. m. t. siječanj 0,3 ºC, srpanj 17,4 ºC, 740 mm padalina.

Kod voda, možemo istaknuti da je najveća je rijeka Moselle (550 km) na istočnoj granici, a teče u Rajnu; njezin je najveći pritok Sûre (143 km). Vode s krajnjega jugozapadnog djela prema rijeci Meuse.

Kod tla i vegetacije, može iznijeti da su najplodija tla na laporastoj i vapnenastoj podlozi na jugu i dolini Moselle. Prirodnu vegetaciju čine listopadnje šume (prije svega bukve i ponegdje hrasta). Šume pokrivaju 34% površine, ponajviše u Öslingu.

Državni teritorij Luksemburga je upravno-politički podijeljen na tri distrikta, 12 kantona i 118 općina. Prirodno tektonski se razlikujku dva velika podrucja: brežuljkasti Éisleck (njem. Ösling) na sjeveru s 32% i nizinski Gutland na jugu sa 68% današnjeg državnog teritorija. Najveća dužina sjever-jug iznosi 82 km, a najveća širina istok-zapad 57 km. Najviši vrh je visok 558m (Buurgplaaz) u mjestu Huldange, a najniža točka je ušće rijeke Sauer u Mosel u gradu Wasserbilligu na 129 m nadmorske visine.

## Politička podjela

Luksemburg je podijeljen na tri distrikta koji su dalje podijeljeni na kantone i općine (Gemeng), kojih ima 116, to su:

- Dikrech, sastoji se od 5 kantona:

  - 1. Klierf, sa općinama /8/ (gemengen): 1. Ëlwen, 2. Hengescht, 3. Housen, 4. Klierf, 5. Konstem, 6. Munzen, 7. Wäisswampech, 8. Wëntger.
  - 2. Dikrech, 12 općina: 9. Bettenduerf, 10. Buerschent, 11. Dikrech, 12. Feelen, 13. Ettelbréck, 14. Houschent, 15. Iermsdref, 16. Ierpeldeng, 17. Mäerzeg, 18. Miedernach, 19. Reisduerf, 20. Schieren.
  - 3. Réiden, općine /10/: 21. Biekerech, 22. Ell, 23. Groussbus, 24. Préizerdaul, 25. Rammerech, 26. Réiden/Atert, 27. Sëll, 28. Useldeng, 29. Viichten, 30. Wal
  - 4. Veianen 3 općine: 31. Pëtscht, 32. Tandel, 33. Veianen
  - 5. Wolz 10 općina: 34. Bauschelt, 35. Esch-Sauer, 36. Eschweiler, 37. Géisdref, 38. Heischent, 39. Kiischpelt, 40. Néngsen, 41. Stauséigemeng, 42. Wanseler, 43. Wolz

- Gréiwemaacher, sastoji se od 3 kantona:

  - 1. Iechternach, 8 općina: 44. Bäerdref, 45. Bech, 46. Beefort, 47. Iechternach, 48. Konsdref, 49. Mompech, 50. Rouspert, 51. Waldbëlleg.
  - 2. Gréiwemaacher, 8 općina: 52. Betzder, 53. Biwer, 54. Fluessweller, 55. Gréiwemaacher, 56. Jonglënster, 57. Manternach, 58. Mäertert, 59. Wuermeldeng
  - 3. Réimech, od 10 općina: 60. Bus, 61. Biermereng, 62. Duelem, 63. Lenneng, 64. Munneref, 65. Réimech, 66. Schengen, 67. Stadbriedemes, 68. Waldbriedemes, 69. Wellesteen

- Lëtzebuerg, sastoji se od 4 kantona:

  - 1. Kapellen od 11 općina: 70. Nidderkäerjeng, 71. Kënzeg, 72. Dippech, 73. Garnech, 74. Habscht, 75. Kielen, 76. Käerch, 77. Koplescht, 78. Mamer, 79. Simmer, 80. Stengefort
  - 2. Esch-Uelzecht, od 14 općina: 81. Beetebuerg, 82. Déifferdeng, 83. Diddeleng, 84. Esch-Uelzecht, 85. Fréiseng, 86. Keel, 87. Leideleng, 88. Monnerech, 89. Péiteng, 90. Reckeng op der Mess, 91. Réiser, 92. Rëmeleng, 93. Schëffleng, 94. Suessem.
  - 3. Lëtzebuerg od 11 općina: 95. Bartreng, 96, Hesper, 97. Konter, 98. Lëtzebuerg, 99. Nidderaanwen, 100. Sandweiler, 101. Schëtter, 102. Steesel, 103. Stroossen, 104. Walfer, 105. Weiler-la-Tour.
  - 4. Miersch, od 11 općina: 106. Béiwen-Atert, 107. Biissen, 108. Fëschbech, 109. Fiels, 110. Hiefenech, 111. Kolmer-Bierg, 112. Lëntgen, 113. Luerenzweiler, 114. Miersch, 115. Noumer, 116. Tënten.

## Geopolitika

Luksemburg je zbog geografskog položaja prirodno i povijesno raskrižje prema Belgiji, Njemačkoj i Francuskoj. Iako je bio pod nadzorom mnogih država i vladarskih kuća, sve od 10. st. sačuvao je političku zasebnost. Prijestolnica Luksembourg utemeljena je 963. na geostrateškoj poziciji prema kojoj je prozvana »sjevernim Gibraltarom«. U geopolitičkom smislu Luksemburg karakteriziraju položaj u diobnom pojasu njemačko-francuskoga jezičnog područja te lokacija između rijeka Meusse i Moselle, koridora prema sjevernomorskim lukama. Iako je odlukom Bečkog kongresa 1815. pravno nezavisan, zbog položaja u zoni dodira jačih žarišta moći uključivan je u različite saveze sa susjednim zemljama. Valonsko (francusko) govorno područje odstupio je 1830-tih Belgiji, a do 1866. bio je članom Njemačkog saveza.

Uoči 1. svjetskog rata i tijekom njegova trajanja Luksemburg je bio strateški važan Njemačkoj i Francuskoj zbog ležišta željezne rude. Njegovo tamponsko značenje između ovih sila osnaženo je gospodarskim savezom s Belgijom 1922. odnosno članstvom u Beneluksu od 1947. Geoprometni položaj Luksemburga između industrijskih regija Brabanta (Belgija-Nizozemska), Ruhra (Njemačka) i Lotaringije (Lorraine, Francuska) olakšao je njegov poratni razvoj. Heterogeni sastav stanovništva pospješio je regionalnu kulturu i gospodarsku integraciju Luksemburga, a pripadnost susjednih država istome vojno-političkom savezu (NATO), kojem je i sam pristupio 1949, otklonio je geopolitički i geostrateški pritisak.

## Gospodarstvo

Gospodarski sastav po djelatnostima (2000.):

- primarne 1%
- sekundarne 20%
- tercijarne 79%

### Industrija

U Luksemburgu je razvijena industrija teških metala.Luksemburg je vodeća zemlja po proizvodnji čelika po broju stanovnika. Većina rude je iz uvoza, jer su domaća nalazišta željeza iscrpljena za vrijeme industrijske revolucije. Kameni ugljen ili koks koji je prijeko potreban je iz uvoza.

### Šumarstvo

Luksemburg ima 80,000 šuma (34% površine), prije svega listopadnih šuma u Öslingu na sjeveru.

### Turizam

Oko 800,000 inozemnih turista na godinu; prevladava jednodnevni shopping turizam, poglavito iz Njemačke.

### BDP

Luksemburg ima jedan od najviših BDP-ova na svijetu, oko 80.000 US$[1], što je po podacima MMF-a drugi najviši BDP po stanovniku na svijetu (odmah iza Katara), a prvi u Europi.

## Stanovništvo

- rodnost (2000.): 12‰
- smrtnost (2000.): 9‰
- Očekivana životna dob (2000.): 77 godina
- Narodnosni sastav (2000.): Luksemburžani 67%, Portugalci 13%, Talijani 5%, Francuzi 4%, Nijemci 2%
- vjerski sastav (2000.): rimokatolici 95%
- pismenost (2000.): muškarci 100%, žene 100%
- stupanj urbanizacije (udio gradskog stanovništva) (2000.): 91%
- vidi: popis gradova u Luksemburgu

## Prirodne i kulturne znamenitosti

- Clervaux, slikoviti gradić u dolini rijeke Clervé na sjeveru države. Zamak iz 12.-17. stoljeća i veliki benediktinski samostan.
- Echternach, grad na rijeci Sûre na luksemburško-njemačkoj granici. Romanička bazilika sv. Wilibrorda sa svečevim grobom (11.-13. stoljeće, hodočasničko mjesto).
- Luxembourg, glavni grad države i poslovno središte nad slikovitim sutjeskama rijeke Alzette i njezina potoka Pétrusse. Stari dio grada opasan je djelomice sačuvanim zidinama (dio UNESCO-ve svjetske baštine); renesansna vojvodska palača (1572.), katedrala Notre Dame (17. stoljeće), Državni muzej.
- Vianden, slikovit gradić u dolini rijeke Oura. Gotička crkva iz 13. stoljeća, povrh grada razvaline starog grada (12.-17. stoljeće).

## Poveznice

Datoteka:Vista-xmag.png Podrobniji članak o temi: Promet Luksemburga

## Izvori

1. ↑ http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2012/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=47&pr.y=10&sy=2009&ey=2012&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=137&s=NGDPD%2CNGDPDPC%2CPPPGDP%2CPPPPC%2CLP&grp=0&a=

## Vanjske poveznice

### Ostali projekti

Datoteka:Commons-logo.svg | U Wikimedijinu spremniku nalazi se članak na temu: Luksemburg
Datoteka:Commons-logo.svg | U Wikimedijinu spremniku nalazi se još gradiva na temu: Luksemburg
Datoteka:Gnome-globe.svg | U Wikimedijinu spremniku nalazi se atlas Luksemburga

Države u Europi
Samostalne države | Albanija • Andora • Armenija3) • Austrija • Azerbajdžan1) • Belgija • Bjelorusija • Bosna i Hercegovina • Bugarska • Cipar3) • Crna Gora • Češka • Danska4) • Estonija • Finska • Francuska4) • Grčka • Gruzija1) • Hrvatska • Irska • Island • Italija • Kazahstan1) • Kosovo 2) • Latvija • Lihtenštajn • Litva • Luksemburg • Mađarska • Malta • Moldavija • Monako • Nizozemska4) • Norveška4) • Njemačka • Poljska • Portugal4) • Rumunjska • Rusija1) • San Marino • Slovačka • Sjeverna Makedonija • Slovenija • Srbija • Španjolska4) • Švedska • Švicarska • Turska1) • Ujedinjeno Kraljevstvo4) • Ukrajina • Vatikan
Zavisni teritoriji | Akrotiri i Dhekelia • Ålandski otoci • Gibraltar • Guernsey • Otok Man • Føroyar • Jersey • Jan Mayen • Svalbard
Nepriznate države | Abhazija5) (Gruzija) • Gorski Karabah3) (Azerbajdžan) • Južna Osetija5) (Gruzija) • Pridnjestrovlje (Moldavija) • Turska Republika Sjeverni Cipar (Cipar)3)
1) Značajan dio teritorija se nalazi u Aziji 2) Nije član UN-a. Priznalo ga je 97 od 193 država članica UN-a (do kraja 2020.), 23 od 28 zemalja EU. 3) U potpunosti u Aziji, ali ima društvene i političke veze s Europom 4) Posjeduje zavisne ili slične teritorije izvan Europe 5) Priznata od strane više članica UN-a, uključujući Rusku Federaciju

Europska unija
(Zastava Europske unije)
Geslo: In varietate concordia (latinski: Sloga u različitosti)
Smještaj EU
Države članice | Austrija, Belgija, Bugarska, Cipar, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francuska, Grčka, Hrvatska (pristupanje, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Mađarska, Malta, Nizozemska, Njemačka, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovačka, Slovenija, Španjolska, Švedska, Ujedinjeno Kraljevstvo
Kandidati | Albanija (status) • Crna Gora (status) • Island (status) • Sjeverna Makedonija (status) • Srbija (status) • Turska (status)
Potencijalni kandidati | Bosna i Hercegovina (status) • Kosovo (status)
Službeni jezik | 24 službena jezika
Europsko vijeće | Predsjednik: Herman Van Rompuy
Zemlja predsjedateljica | Irska
Vijeće EU | Glavno tajništvo: Bruxelles
Europska komisija | Sjedište: Bruxelles Predsjednik: José Manuel Durão Barroso
Europski parlament | Sjedište: Strasbourg, Bruxelles, Luksemburg Predsjednik: Jerzy Buzek
Europska središnja banka | Frankfurt na Majni
Površina | 4 325 675 km² (1. siječnja 2007.)
Stanovništvo | 502 486 499 (procjena 2011.)
Gustoća naseljenosti | 115 st./km²
Valuta | euro (€ EUR) Druge: britanska funta (GBP GB£) bugarski lev (BGN лв) češka kruna (CZK Kč) danska kruna (DKK kr) hrvatska kuna (HRK lp) mađarska forinta (HUF Ft) letonski lats (LVL Ls) litavski litas (LTL Lt) poljski zlot (PLN zł) rumunjski leu (RON lei) švedska kruna (SEK kr)
Vremenska zona | UTC 0 do +2, (UTC -4 do +4 uključivši i Prekomorske teritorije)
Himna | Europska himna
Dan Europe | 9. svibnja
Internetski nastavak | .eu

Zapadnoeuropska unija
Države članice | Belgija • Francuska • Grčka • Italija • Luksemburg • Nizozemska • Njemačka • Portugal • Španjolska • Ujedinjeno Kraljevstvo |
Pridružene države članice | Bugarska • Češka • Estonija • Island • Latvija • Litva • Mađarska • Norveška • Poljska • Rumunjska • Slovačka • Slovenija • Turska
Države promatračice | Austrija • Danska • Finska • Irska • Švedska

NATO
Albanija • Belgija • Bugarska • Crna Gora • Češka • Danska • Estonija • Francuska • Grčka • Hrvatska • Island • Italija • Kanada • Latvija • Litva • Luksemburg • Mađarska • Nizozemska • Norveška • Njemačka • Poljska • Portugal • Rumunjska • SAD • Sjeverna Makedonija • Slovačka • Slovenija • Španjolska • Turska • UK | Zastava NATO-a

Frankofonija
Članice | Albanija • Andora • Belgija • Benin • Bjelokosna Obala • Bugarska • Burkina Faso • Burundi • Cipar • Čad • Demokratska Republika Kongo • Dominika • Džibuti • Egipat • Ekvatorska Gvineja • Francuska • Francuska Gvajana • Gabon • Gana • Grčka • Gvadalupa • Gvineja • Gvineja Bisau • Haiti • Kambodža • Kamerun • Kanada • Kanada-Novi Brunswick • Kanada-Québec • Komori • Laos • Libanon • Luksemburg • Madagaskar • Mali • Martinik • Mauritanija • Mauricijus • Maroko • Monako • Niger • Republika Kongo • Rumunjska • Ruanda • Sejšeli • Senegal • Sjeverna Makedonija • Sveta Lucija • Sveti Petar i Mikelon • Sveti Toma i Princip • Srednjoafrička Republika • Švicarska • Togo • Tunis • Vanuatu • Vijetnam • Zelenortska Republika | Zastava Frankofonije
Promatrači | Armenija • Austrija • Češka • Gruzija • Hrvatska • Litva • Mađarska • Mozambik • Poljska • Slovačka • Slovenija • Srbija • Ukrajina

Dobavljeno iz "https://enciklopedija.cc/index.php?title=Luksemburg&oldid=556698"