Baden-Württemberg – Hrvatska internetska enciklopedija

# Baden-Württemberg

Izvor: Hrvatska internetska enciklopedija
More actions

Baden-Württemberg
Zastava | Grb
--- | ---
(Zastava) | (Grb)
Položaj
Administracija
Glavni grad | Stuttgart
Ministar-predsjednik | Winfried Kretschmann‎ (Savez 90/Zeleni)
Vladajuća stranka | Savez 90/Zeleni, CDU
Posljednji izbori | 13. ožujka 2016.
Sljedeći izbori | 2021.
Glasova u Saveznom vijeću | 6
Osnovni podaci
Površina | 35.751,65 km² (3. u Njem.)
Broj stanovnika | 10.741.000 (3. u Njem., 30. studeni 2006.)
| 300 st./km² (6. u Njem.)
ISO 3166-2 | `DE-BW`
Himna | Das Badenerlied (Baden) Der reichste Fürst (Württemberg)
Zaduženost | 39,54 mlrd. € (2005.)
| 3.682 €/st.
Službene stranice | baden-württemberg.de

Baden-Württemberg (alemanski: Baade-Wiirdebäärg) je savezna pokrajina[1] u jugozapadnom dijelu Njemačke. Glavni grad ove pokrajine je Stuttgart. Graniči s pokrajinama Porajnjem-Falačkom, Hessenom i Bavarskom, zatim sa švicarskim kantonima Basel, Basel (okrug), Aargau, Schaffhausen, Thurgau i Zürich te s Elzasom u Francuskoj.

## Povijest

### Pretpovijest

Prvi ozbiljniji ulazak u povijest ovoga područja počinje rimskim osvajanjem u razdoblju od 70. do 150. godine n.e., a nastavlja se izgonom Rimljana od strane pobunjenih Alemana od 260. godine. Franačko carstvo je pokorilo Alemanne između 496. i 746. i nastala su dva vojvodstva, Franačko i Švapsko. Raspad tih dvaju vojvodstava do 13. stoljeća doveo je do ekstremnog teritorijalnog usitnjavanja na stotine malih grofovija, nezavisnih gradova, crkvenih područja ili čak viteških sela. Do obrnutog procesa došlo je tek u vrijeme Napoleonskih ratova. Kad je taj proces ujedinjavanja završio, na području su postojala još samo tri teritorija: Württemberg, Baden i Hohenzollern, te grad Wimpfen kao hessenska eksklava.

Podjela do 1945. na Baden (crveno), Württemberg (žuto) te Hohenzollern-Sigmarinen (plavo) u okviru Pruske
Stanje 1945-1952

### Stvaranje Jugozapadne pokrajine

Po završetku Drugog svjetskog rata sjeverni dijelovi bili su dio američke a južni francuske okupacijske zone. Vojne vlasti okupacijskih zona su na tom području osnovale tri područja, koja su zatim, osnivanjem Savezne Republike Njemačke 23. svibnja 1949. proglašena saveznim pokrajinama.

Njemački ustav je tri pokrajine obvezao na dogovor o novom oblikovanju pokrajina i to tako da se ili ujedine u jednu, Jugozapadnu pokrajinu ili na način kako je bilo do 1945. godine. Kako se tri pokrajine nisu mogle dogovoriti, saveznim zakonom su 1951. oblikovana 4 izborna područja za referendum stanovništva o tom pitanju.

Referendum je održan krajem 1951. Konačan je rezultat, zbog načina kako su glasovi pojedinih područja vrednovani, bio za ujedinjenje u jednu pokrajinu. Da se referendum vrednovao zajedno za sva 4 izborna područja, rezultat bi bio 52% protiv ujedinjenja, pa su neki tvrdili da se radilo o uspješno izvedenom "izbornom inženjeringu".

### Osnivanje pokrajine

Na temelju provedenog referenduma u travnju 1952. osnovana je Savezna pokrajina Baden-Württemberg. Ovaj je naziv bio predviđen kao prijelazno rješenje, ali se u međuvremenu uobičajio i prihvaćen je kao trajno ime.

Protivnici novog teritorijalnog uređenja još su ranije pokrenuli ustavnu tužbu protiv načina vrednovanja glasova na referendumu, i 1956. njemački je Ustavni sud odlučio da model glasovanja nije u dovoljnoj mjeri uzeo u obzir volju biračkog tijela Badena, i odredio na tom području ponavljanje referenduma. Birači su u međuvremenu prihvatili novu organizaciju pa je rezultat bio 81,9% za jedinstvenu pokrajinu.

## Religija

Ova savezna država je vjerski podijeljena. Gotovo podjednak je broj rimokatolika i protestanata, s tim da katolika ima nešto više.

Katolička pastva pripada nadbiskupijama Freiburg i Rottenburg-Stuttgart dok protestanti pripadaju pod Evangeličku crkvu Badena te Evangeličku-luteransku crkvu Württemberga.

## Grb i zastava

Veliki grb | Mali grb | Zastava | Zastava s velikim grbom | Zastava s malim grbom

## Administrativna podjela

### Gradovi

BAD | Baden-Baden
FR | Freiburg im Breisgau
HD | Heidelberg
HN | Heilbronn
KA | Karlsruhe
MA | Mannheim
PF | Pforzheim
S | Stuttgart
UL | Ulm

### Okruzi

UL | Alb-Donau-Kreis
BC | Biberach
BB | Böblingen
FN | Bodenseekreis
FR | Breisgau-Hochschwarzwald
CW | Calw
EM | Emmendingen
PF | Enzkreis
ES | Esslingen
FDS | Freudenstadt
GP | Göppingen
HDH | Heidenheim
HN | Heilbronn
KÜN | Hohenlohekreis
KA | Karlsruhe
KN | Konstanz
LÖ | Lörrach
LB | Ludwigsburg
TBB | Main-Tauber-Kreis
MOS | Neckar-Odenwald-Kreis
OG | Ortenaukreis
AA | Ostalbkreis
RA | Rastatt
RV | Ravensburg
WN | Rems-Murr-Kreis
RT | Reutlingen
HD | Rhein-Neckar-Kreis
RW | Rottweil
SHA | Schwäbisch Hall
VS | Schwarzwald-Baar-Kreis
SIG | Sigmaringen
TÜ | Tübingen
TUT | Tuttlingen
WT | Waldshut
BL | Zollernalbkreis

## Politika

Vladu Baden-Württemberga čine ministar-predsjednik, ministri, državni tajnici i počasni državni savjetnici.

Pokrajina je tradicionalno konzervativna, ali i liberalni FDP, a u zadnje vrijeme je i Savez 90/Zeleni dobio na značaju. Osim u razdoblju 1952/1953., kad je ministar-predsjednik bio član DPV (Demokratische Volkspartei, stranke prethodnice FDP-a) te u vrijeme Velike koalicije kada su u vlasti sudjelovali i članovi SPD-a, vlast je u poslijeratnom razdoblju držao CDU.

Zemljovid Baden-Württemberga

Tijekom 90-tih su u Skupštini pokrajine bili zastupljeni i republikanci. Promjenom stranke jednog zastupnika, u Skupštini je od 1. srpnja do 17. listopada 2005. bila je zastupljena i WASG.

## Gospodarstvo

Baden-Württemberg je središte automobilske industrije (Daimler AG, Porsche, Robert Bosch, Mercedes-Benz) sa sjedištima u Stuttgartu, Sindelfingenu, Neckarsulmu, Mannheimu, Rastattu, Gaggenauu i Ulmu. U pokrajini je s velikim brojem tvrtki zastupljena i strojarska industrija. Ranije je, osobito u Schwarzwaldu, bila značajno zastupljena i precizna mehanika, naročito proizvodnja satova, a kasnije elektronika za zabavnu industriju, kao i tekstilna industrija koja se nalazila, a postoji i danas (npr. Hugo Boss), uglavnom u Švapskoj Juri. Usto, u Mannheimu je druga po veličini europska riječna luka. U Oberrheinu i Karlsruheu se nalazi najveća rafinerija nafte u Njemačkoj, a u Walldorfu je najveća softverska tvrtka u Europi (SAP AG).

U ovoj su pokrajini i dvije atomske centrale, u Philippsburgu i Neckarwestheimu. Treća, u Obrigheimu, zaustavljena je 2005.

## Kultura

Od 1978. se održavaju Domovinski dani Baden-Württemberga.

## Izvori

1. ↑ [1]

## Vanjske poveznice

- Službene stranice Baden-Württemberga

Pokrajine u Njemačkoj
Baden-Württemberg • Bavarska • Berlin • Brandenburg • Bremen • Donja Saska • Falačko Porajnje • Hamburg • Hessen • Mecklenburg-Zapadno Pomorje • Saarska • Saska • Saska-Anhalt • Schleswig-Holstein • Sjeverna Rajna-Vestfalija • Tiringija |

Politička podjela njemačke pokrajine Baden-Württemberg (Baden-Württemberg)
| Upravna podučja | Freiburg • Karlsruhe • Stuttgart • Tübingen |
Urbani okruzi | Baden-Baden • Freiburg • Heidelberg • Heilbronn (okrug) • Karlsruhe • Mannheim • Pforzheim • Stuttgart • Ulm
Ruralni okruzi | Alb-Donau-Kreis • Biberach • Bodenseekreis • Böblingen • Breisgau-Hochschwarzwald • Calw • Emmendingen • Enzkreis • Esslingen • Freudenstadt • Göppingen • Heidenheim • Hohenlohekreis • Konstanz • Lörrach • Ludwigsburg • Main-Tauber-Kreis • Neckar-Odenwald-Kreis • Ortenaukreis • Istočnoalpski okrug • Rastatt • Ravensburg • Rems-Murr-Kreis • Reutlingen • Rhein-Neckar-Kreis • Rottweil • Schwäbisch Hall • Schwarzwald-Baar-Kreis • Sigmaringen • Tübingen • Tuttlingen • Waldshut • Zollernalbkreis

Dobavljeno iz "https://enciklopedija.cc/index.php?title=Baden-Württemberg&oldid=514683"