Alabama – Hrvatska internetska enciklopedija

# Alabama

Izvor: Hrvatska internetska enciklopedija
More actions

Alabama
Zastava savezne države Alabama | Grb savezne države Alabama
Nadimak: Heart of Dixie; Cotton State; Yellowhammer State
Pogreška pri izradbi sličice:
Glavni grad | Montgomery
Najveći grad | Birmingham
Guverner | Kay Ivey
Službeni jezik | Nema, ali prevladava engleski
Površina | 135.293 km²
- kopno | 131.426 km²
- voda | 4.338 km²
Stanovništvo (2013.)
- broj | 4.822.023
- gustoća | 34//km²
Proglašenje saveznom državom SAD-a
- datum | 14. prosinca 1819.
- poredak | 22.
Vremenska zona | Central: UTC-6/-5
Zemljopisna širina | 30°13'N - 35°N
Zemljopisna dužina | 84°51'W - 88°28'W
Širina | 306 km
Dužina | 531 km
Visina |
- najviša | 734 m
- najniža | 0 m
Kratice
- poštanska | AL
- ISO 3166-2 | US-AL
Internetska stranica | www.alabama.gov

Alabama [æləˈbæmə] - savezna država na jugoistoku SAD-a. Graniči s Tennessee-jem na sjeveru, Georgia-om na istoku, Floridom i Meksičkim zaljevom na jugu i Mississippijem na zapadu. Ime Alabama potječe od indijanskog plemena Alibamu, što u prijevodu znači "Tu stanujemo mi". Statut države je donesen 1819. godine. Površina je oko 133.293 km 2. Glavni grad je Montgomery, a najveći Birmingham. Sjeverni dio zauzimaju ogranci gorja Appalachian (do 734 m visine) i srednji tok rijeke Tennessee; središnji je dio brežuljkast (80 do 100 m visine), a južni uz obalu Meksičkog zaljeva nizak i močvaran. Klima je umjerena; u južnom području suptropska. Oko 66% površine zauzimaju šume. Najrazvijenije gospodarske grane su poljodjelstvo (pamuk, kukuruz, zob, šećerna trska, voće) i stočarstvo (govedarstvo, ovčarstvo i svinjogojstvo). Nekoć je bila vodeća po proizvodnji pamuka. Bogata je rudnim ležištima (željezna ruda, ugljen) te je jako razvijena metalurgija, čijem su razvoju doprinijele hidrocentrale na rijekama Tennessee i Alabama.Od ostalih industrijskih grana ističu se: proizvodnja poljoprivrednih i dr. strojeva (Birmingham, Mobile), automobilska (Honda, Hyundai, Mercedes-Benz, Toyota), elektronička, kemijska i drvna industrija, proizvodnja automobilskih guma, papira i celuloze. U Huntsvilleu se nalazi svemirski raketni centar s aeronautičkom industrijom. Što se prometa tiče, osim željezničkih pruga i cesta, za promet je važna i razgranata kanalska mreža, kojom su spojeni tokovi Mississippija i Tennesseeja s Meksičkim zaljevom. Glavna morska luka je grad Mobile u kojem postoje tragovi nastambi stari čak 8000 godina. U rano doba na prostoru Alabame su živjela indijanska plemena Creek i Choctaw na jugu, te Cherokee i Chickasaw na sjeveru. Prvi kolonijalisti su bili Španjolci (P. de Narvaez 1528; H. de Sotto 1540.), potom Francuzi koji su podignuli i prva stalna naselja - Port Louis de la Mobile (danas Mobile). Od kraja 17. stoljeća Alabama je bila dio francuske kolonije Louisiane; od 1763. u posjedu je Velike Britanije, koja je 1783. ustupa dijelom Španjolskoj a dijelom SAD-u. Američka Alabama je u početku bila u sklopu područja Mississippija. Početkom 19. stoljeća SAD su zauzele španjolsku Alabamu. Istodobno su se indijanska plemena povukla, a na njihovo su se područje naselili bijelci. 1817. godine osnovano je Područje Alabama koje je 1819. dobilo status 22. savezne države. Tijekom građanskog rata Alabama je bila na strani južnjačke konfederacije. U njezinom glavnom gradu Montgomeryju 4. veljače 1861. osnovane su Konfederativne Američke Države. Nakon rata Alabama je ponovno uključena u SAD 1868. godine. Isprva se gospodarstvo Alabame temeljilo na plantažama pamuka, a od 1880-ih počinje razvoj industrije. Nakon 2. svjetskog rata u Alabami se razvio snažan crnački pokret protiv rasizma (1955.-1956. bojkot autobusa u Montgomeryju, 1965. marš na Montgomery).

## Okruzi (Counties)

Alabama se sastoji od 67 okruga (counties).

Ime okruga | Godina osnutka | Sjedište okruga
--- | --- | ---
Autauga | 1818. | Prattville
Baldwin | 1809. | Bay Minette
Barbour | 18032. | Clayton
Bibb | 1818. | Centreville
Blount | 1818. | Oneonta
Bullock | 1866. | Union Springs
Butler | 1819. | Greenville
Calhoun | 1832. | Anniston
Chambers | 1832. | LaFayette
Cherokee | 1836. | Centre
Chilton | 1868. | Clanton
Choctaw | 1847. | Butler
Clarke | 1812. | Grove Hill
Clay | 1866. | Ashland
Cleburne | 1866. | Heflin
Coffee | 1841. | Elba / Enterprise
Colbert | 1867. | Tuscumbia
Conecuh | 1818. | Evergreen
Coosa | 1832. | Rockford
Covington | 1821. | Andalusia
Crenshaw | 1866. | Luverne
Cullman | 1877. | Cullman
Dale | 1824. | Ozark
Dallas | 1818. | Selma
DeKalb | 1836. | Fort Payne
Elmore | 1866. | Wetumpka
Escambia | 1868. | Brewton
Etowah | 1866. | Gadsden
Fayette | 1824. | Fayette
Franklin | 1818. | Russellville
Geneva | 1868. | Geneva
Greene | 1819. | Eutaw
Hale | 1867. | Greensboro
Henry | 1819. | Abbeville
Houston | 1903. | Dothan
Jackson | 1819. | Scottsboro
Jefferson | 1819. | Birmingham
Lamar | 1867 | Vernon
Lauderdale | 1818 | Florence
Lawrence | 1818. | Moulton
Lee | 1866. | Opelika
Limestone | 1818. | Athens
Lowndes | 1830. | Hayneville
Macon | 1832. | Tuskegee
Madison | 1808. | Huntsville
Marengo | 1818. | Linden
Marion | 1818. | Hamilton
Marshall | 1836. | Guntersville
Mobile | 1812. | Mobile
Monroe | 1815. | Monroeville
Montgomery | 1816. | Montgomery
Morgan | 1818. | Decatur
Perry | 1819. | Marion
Pickens | 1820. | Carrollton
Pike | 1821. | Troy
Ranfolph | 1832. | Wedowee
Russell | 1832. | Phenix City
St. Clair | 1818. | Ashville / Pell City
Shelby | 1818. | Columbiana
Sumter | 1832. | Livingston
Talladega | 1832. | Talladega
Tallapoosa | 1832. | Dadeville
Tuscaloosa | 1818. | Tuscaloosa
Walker | 1823. | Jasper
Washington | 1800. | Chatom
Wilcox | 1819. | Camden
Winston | 1850. | Double Springs

## Etničke zajednice

-Indijanci kojima je Alabama domovina: Alabama, Apalachee, Apalachicola, Koasati, Mobile, Muklasa, Muskogee, Napochi, Osochi, Sawokli, Tohome i Tuskegee.

## Povijest

Prije ca. 8000 do 9000 godina naselili su se prvi Indijanci na današnje područje Alabame. Do dolaska prvih Europljana na sjeveru su živjeli Cherokee i Chickasaw Indijanci, a na jugu Choctaw i Creek Indijanci.

1519. španjolski istraživač Alonso Alvarez stiže u „Mobile Bay“. 1541. dolazi Hernando de Soto, također španjolski istraživač, sa Apalača u Alabamu. 1699. stižu prvi Francuzi sa južne strane i stvaraju prvu koloniju a 1702. grad Fort Louis, koji do 1722. ostaje glavni grad francuske kolonije Louisiana. Godine 1711. osnovan je grad Mobile.

1763. Englezi osvajaju Alabamu a 1779. Španjolci južni dio Alabame. Godine 1798. je Alabama, sa iznimkom obale i grada Mobile, koji su još pripadali španjolskoj Floridi, dio Mississippi Teritorija. Nakon rata Seminola u godini 1813. postaje i Mobile dio tog teritorija. Četiri godina kasnije godine 1817. Mississippi postaje savezna država u današnjim granicama, a ostatak teritorija se naziva „Alabama Territory“. 14. prosinca 1819. Alabama konačno postaje 22. savezna država SADa.

## Stanovništvo

Prema procjenama američkog ureda za popis stanovništva, Alabama je u 2013. imala 4.822.023 stanovnika, čime je postala 23. država SAD-a po broju stanovnika. Ova brojka pokazuje rast od 0,9% u odnosu na popis iz 2010.

Od ukupnog broja stanovništva 51,5% čine žene, a preostalih 48,5% muškarci. Gotovo 70% stanovništva se izjasnilo bijelcima (4% Latinoamerikanci, 66% Europeidi), 27% čine Afroamerikanci, dok preostalih 3% čine Indijanci, Azijci i ostali koji se identificiraju sa dvije ili više rasa.

Što se tiče religije, 63% stanovnika Alabame se izjasnilo religioznima, što odskače od američkog prosjeka od 49%. Od navedenih 63%, 37% su Baptisti, 9% su Metodisti, dok na preostale kršćanske vjeroispovijesti otpada 16,6%. Ostali koji se izjašnjavaju kao Židovi, Muslimani ili pripadnici istočnjačkih religija čine 0,4%.

## Najveći gradovi

Gradovi s više od 10.000 stanovnika (01.04.2010)
Ime grada | Broj stanovnika
--- | ---
Birmingham | 212.237
Montgomery | 205.764
Mobile | 195.111
Huntsville | 180.105
Tuscaloosa | 90.468
Hoover | 81.619
Dothan | 65.496
Decatur | 55.683
Auburn | 53.380
Madison | 42.938
Florence | 39.319
Gadsden | 36.856
Vestavia Hills | 34.033
Prattville | 33.960
Phenix City | 32.822
Alabaster | 30.352
Bessemer | 27.456
Enterprise | 26.562
Opelika | 26.477
Homewood | 25.167
Northport | 23.330
Anniston | 23.106
Prichard | 22.659
Athens | 21.897
Daphne | 21.570
Pelham | 21.352
Oxford | 21.348
Albertville | 21.160
Selma | 20.756
Mountain Brook | 20.413
Trussville | 19.933
Troy | 18.033
Center Point | 16.921
Helena | 16.793
Hueytown | 16.105
Talladega | 15.676
Fairhope | 15.326
Ozark | 14.907
Alexander City | 14.875
Cullman | 14.775
Scottsboro | 14.770
Millbrook | 14.640
Foley | 14.618
Jasper | 14.352
Hartselle | 14.255
Fort Payne | 14.012
Gardendale | 13.893
Saraland | 13.405
Muscle Shoals | 13.146
Eufaula | 13.137
Sylacauga | 12.749
Pell | 12.695
Jacksonville | 12.548
Irondale | 12.349
Leeds | 11.773
Moody | 11.726
Calera | 11.620
Fairfield | 11.117
Atmore | 10.194
Chelsea | 10.183
Pleasant Grove | 10.110

Okruzi savezne države Alabama
Autauga · Baldwin · Barbour · Bibb · Blount · Bullock · Butler · Calhoun · Chambers · Cherokee · Chilton · Choctaw · Clarke · Clay · Cleburne · Coffee · Colbert · Conecuh · Coosa · Covington · Crenshaw · Cullman · Dale · Dallas · DeKalb · Elmore · Escambia · Etowah · Fayette · Franklin · Geneva · Greene · Hale · Henry · Houston · Jackson · Jefferson · Lamar · Lauderdale · Lawrence · Lee · Limestone · Lowndes · Macon · Madison · Marengo · Marion · Marshall · Mobile · Monroe · Montgomery · Morgan · Perry · Pickens · Pike · Randolph · Russell · Shelby · St. Clair · Sumter · Talladega · Tallapoosa · Tuscaloosa · Walker · Washington · Wilcox · Winston

Politička podjela Sjedinjenih Američkih Država
Savezne države | Alabama • Aljaska • Arizona • Arkansas • Colorado • Connecticut • Delaware • Florida • Georgia • Havaji • Idaho • Illinois • Indiana • Iowa • Južna Dakota • Južna Karolina • Kalifornija • Kansas • Kentucky • Louisiana • Maine • Maryland • Massachusetts • Michigan • Minnesota • Mississippi • Missouri • Montana • Nebraska • Nevada • New Hampshire • New Jersey • New York • Novi Meksiko • Ohio • Oklahoma • Oregon • Pennsylvania • Rhode Island • Sjeverna Dakota • Sjeverna Karolina • Tennessee • Teksas • Utah • Vermont • Virginia • Washington • Wisconsin • Wyoming • Zapadna Virginia | Zastava Sjedinjenih Američkih Država
Savezno područje | Washington (Kolumbijski distrikt)
Vanjska područja i otočja SAD-a | Američka Samoa • Američki Djevičanski Otoci • Atol Johnston • Atol Midway • Atol Palmyra • Greben Kingman • Guam • Otok Baker • Otok Howland • Otok Jarvis • Otok Navassa • Otok Wake • Portoriko • Sjevernomarijanski otoci

Dobavljeno iz "https://enciklopedija.cc/index.php?title=Alabama&oldid=548288"