Versailles – Hrvatska internetska enciklopedija

# Versailles

Izvor: Hrvatska internetska enciklopedija
More actions

  Ovo je članak o gradu Versaillesu. Za palaču u Versaillesu, pogledajte Versajska palača. Za ostala značenja, pogledajte Versailles (razdvojba).

Versailles
Zastava Versaillesa | Grb Versaillesa
Geslo: -
Koordinate : 48°48′19″N, 2°8′6″E Vremenska zona : CET (GMT +1)
Uprava
Pokrajina | Île-de-France
Departman | Yvelines (78)
Okrug | Versailles
Kanton | Glavno mjesto 3 kantona
Zemljopis
Visina | najniža: 103 m, najviša: 180 m, prosječna: 132 m
Površina | 26,18 km²
Stanovništvo
Broj stanovnika | 85 726 stanovnika
Gustoća | 3 274 stan./km²
Ostalo
Poštanski broj | 78000
INSEE kôd | 78646
Službena stranica | http://www.mairie-versailles.fr/
Portal:Fra ncu ska

Versailles [vɛʀˈsɑːj] je francuski grad (općina) u departmanu Yvelines. Grad je predgrađe Pariza, a prije je služio kao de facto glavni grad Francuskog kraljevstva. Širom svijeta grad je poznat po Versajskoj palači koja je bila kraljevski dvor.

## Etimologija

Ime Versaillesa vjerojatno dolazi od latinske riječi versare, okrenuti. Izraz se izvorno koristio od 11. stoljeća za površine koje se obrađuju.

Za vrijeme Francuske revolucije grad je preimenovan u Berceau-de-la-Liberté. tj. „kolijevka slobode”.

## Povijest

Dio Versajske palače

1083. u povelji opatije Saint-Pair iz Chartresa spominje se stanoviti Hugues de Versailles što je prvi spomen imena. Sve do 1678. kada Luj XIV. odlučuje prebaciti dvor i vladu u Versailles, ovo je bilo malo selo okruženo šumama. Dolaskom kralja i njegovog dvora 6. svibnja 1682. ovo malo mjesto ubrzano se razvija, te za kraja vladavine Luja XIV. ima oko 30  000 stanovnika. Grad se nastavlja razvijati i za vrijeme njegovih nasljednika, te do revolucije ima oko 50 000 stanovnika.

Važnost grada počinje opadati odlaskom vlasti iz njega. Ovo opadanje prestaje nakon 1871. godine, kada je uspostavom Pariške komune vlast premještena u Versailles, kojeg je napustila tek 1879. godine.

Kasnije Versailles se razvija kao provincijski grad, s važnom turističkom ulogom. Postaje ponovno slavan potpisivanjem Versajskih ugovora koncem Prvog svjetskog rata.

Danas je rastom pariških predgrađa, Versailles, koji je doživio veliki gospodarski i demografski razvoj, uključen u parišku aglomerizaciju. Uloga grada kao upravnog i pravnog središta pojačana je 1960-ih i 1970-ih, kad je grad postao središte zapadnih predgrađa Pariza.

## Zemljopis

Versailles u departmanu Yvelines
Plan Versaillesa iz 1789.

Općina Versailles nalazi se 19 km jugozapadno od Pariza. Iako je prefektura departmana Yvelines, ne nalazi se u njegovom središtu, neko blizu granice s departmanom Hauts-de-Seine.

Granične općine su prema sjeveru Rocquencourt i Le Chesnay, prema zapadu Bailly i Saint-Cyr-l'École, prema jugu Guyancourt, Buc i Jouy-en-Josas, prema istoku Vélizy-Villacoublay, Viroflay, te prema sjeveroistoku, tri općine u departmanu Hauts-de-Seine : Vaucresson, Marnes-la-Coquette i Ville-d'Avray. Općinsko područje nalazi se na vapnenačkom močvarnom platou koje se nalazi na 100 do 150 metara nadmorske visine, te koje graniči na jugu s dolinom rijeke Bièvre, dok se na jugozapadu i sjeveroistoku nalaze brda, a na zapadu se produžuje na versajsku nizinu. Ovo područje je odvodnjeno s dva potoka, ru de Marivel na istoku koji se u Sèvresu spaja u Seineu i ru de Gally koji se u Beynes spaja u rijeku Mauldre. Tok ovih rječica je izmijenjen zbog urbanizacije, tok potoka ru de Gally je skraćen za vrijeme gradnje palače i kopanja kanala (Grand Canal).

Urbanistički dio Versaillesa sastoji se od šest glavnih četvrti:

- četvrt Chantiers, s istoimenim kolodvorom.
- četvrt Saint-Louis, u blizini palače, u kojoj se nalazi povijesna zona s katedralom Saint-Louis, loptalištem itd.
- četvrt Notre-Dame, simetrična četvrti Saint-louis, gdje se nalazi crkva Notre-Dame i trgovačka ulica.
- stambene četvrti Montreuil, Porchefontaine i Clagny-Glatigny.
- povijesna četvrt Montbauron, čije se ime danas praktički ne koristi.

Važne su i četvrti Jussieu Petits-Bois, Picardie i Satory.

## Uprava

Sjedište prefekture Yvelinesa

Versailles je sjedište prefekture Yvelinesa, potprefekture Versaillesa i tri kantona. Versailles je označen kao prefektura departmana Seine-et-Oise stvaranjem departmana u ožujku 1790. Nakon reforme u siječnju 1968. koja je dovela do raspada departmana Seine-et-Oise, grad je postao glavno mjesto novog departmana Yvelines koji čini oko 40% površine starog departmana. Od 2002. godine, Versailles je središnje mjesto zajednice općina Grand Parc, koja je nazvana po velikom parku Luja XIV. U ovoj zajednici živi oko 150 000 stanovnika Yvelinesa, a od 2003. pridružena je i općina Bièvres iz departmana Essonne.

Od 1792. godine, Versailles je sjedište jedne od trideset akademija, tj. upravne jedinice ministarstva obrazovanja, a pokriva zapadno područje starog departmana Seine-et-Oise, tj. Essonne, Hauts-de-Seine, Yvelines i Val-d'Oise.

1975. godine, Versailles je postao sjedište prizivnog suda čija se ovlaštenja prostiru na područje deparmana Eure-et-Loir, Hauts-de-Seine, Val-d'Oise i Yvelines.

Versailles je sjedište i dijeceze Katoličke Crkve koja je stvorena 1790., te je pod upravom pariške nadbiskupije.

Iako je Pariz uvijek ostao službeni glavni grad Francuske, Versailles je nekoliko puta bio sjedište središnje vlasti, te time zapravo glavni grad države:

- od svibnja 1682., kada je Luj XIV. odlučio premjestiti dvor i vladu iz Pariza u Versailles, pa sve do rujna 1715. (smrt Luja XIV.), kada je regent Filip Orleanski odlučio premjestiti se u Pariz,

- od lipnja 1722., kada je kralj Luj XV. premjestio dvor u Versailles , pa do listopada 1789. kada je narod prisilio kralja Luja XVI. na povratak u Pariz.

- od 20. ožujka 1871., kada su vlada Treće Republike i parlament pobjegli u Versailles, bježeći od ustanka Pariške komune, do studenog 1879., kada je izborom Julesa Grévya na mjesto predsjednika vraćena vlada i parlament u Pariz.

Versailles je također vrlo važan garnizonski grad još od razdoblja monarhije. U vojnim i obrambenim organima zaposleno je oko 7000 civila i vojnika, većinom visokoobrazovanih i smještenih u četvrt Satory.

### Općinska vlast

Općinsko vijeće sastoji se od 53 vijećnika.

Popis gradonačelnika
Razdoblje | Osoba | Stranka
--- | --- | ---
Od 1995. | Étienne Pinte | UMP
1977. – 1994. | André Damien | UDF
1947. – 1976. | André Mignot |
1944. – 1946. | Émile Labeyrie | PCF
1935. – 1944. | Gaston Henry-Haye |
1925. – 1935. | Yves Le Coz |
1919. – 1925. | Henri Saint-Mleux |
1913. – 1919. | Henri Frédéric Simon |
1888. – 1913. | Édouard Levebvre |
1879. – 1987. | Hippolyte Deroisin |
... |  |
1837. – 1847. | Ovide Remilly |
1831. – 1836. | Louis Haussmann |
... |  |
1790. – 1790. | Hyacinthe Richaud |
1789. | Jean-François Coste |

## Stanovništvo

1999. godine, 87.9% stanovništva u Versaillesu činilo je stanovništvo rođeno u Kontinentalnoj Francuskoj, 0.9% stanovništva rođeno je u prekomorskim područjima Francuske, a 4.2% su francuski državljani koji su rođeni izvan Francuske. Imigranti čine ostatak stanovništva.

    Razvoj stanovništva (izvor INSEE / EHESS - wikipedijina grafička izvedba)

<timeline> Colors=

     id:lightgrey value:gray(0.9)
     id:darkgrey  value:gray(0.7)
     id:sfondo value:rgb(1,1,1)
     id:barra value:rgb(0.7,0.9,0.7)

ImageSize = width:650 height:350 PlotArea = left:50 bottom:50 top:30 right:30 DateFormat = x.y Period = from:0 till:100000 TimeAxis = orientation:vertical AlignBars = justify ScaleMajor = gridcolor:darkgrey increment:10000 start:0 ScaleMinor = gridcolor:lightgrey increment:2000 start:0 BackgroundColors = canvas:sfondo

BarData=

     bar:1800 text:1800
     bar:1901 text:1901
     bar:1911 text:1911
     bar:1921 text:1921
     bar:1926 text:1926
     bar:1936 text:1936
     bar:1946 text:1946
     bar:1954 text:1954
     bar:1962 text:1962
     bar:1968 text:1968
     bar:1975 text:1975
     bar:1982 text:1982
     bar:1990 text:1990
     bar:1999 text:1999

PlotData=

     color:barra width:30 align:left

     bar:1800 from:0 till: 27574
     bar:1901 from:0 till: 54982
     bar:1911 from:0 till: 60458
     bar:1921 from:0 till: 64753
     bar:1926 from:0 till: 68574
     bar:1936 from:0 till: 73839
     bar:1946 from:0 till: 70141
     bar:1954 from:0 till: 84445
     bar:1962 from:0 till: 86759
     bar:1968 from:0 till: 90829
     bar:1975 from:0 till: 94145
     bar:1982 from:0 till: 91494
     bar:1990 from:0 till: 87789
     bar:1999 from:0 till: 85726

PlotData=

     bar:1800 at: 27574 fontsize:S text: 27574 shift:(-14,5)
     bar:1901 at: 54982 fontsize:S text: 54982 shift:(-14,5)
     bar:1911 at: 60458 fontsize:S text: 60458 shift:(-14,5)
     bar:1921 at: 64753 fontsize:S text: 64753 shift:(-14,5)
     bar:1926 at: 68574 fontsize:S text: 68574 shift:(-14,5)
     bar:1936 at: 73839 fontsize:S text: 73839 shift:(-14,5)
     bar:1946 at: 70141 fontsize:S text: 70141 shift:(-14,5)
     bar:1954 at: 84445 fontsize:S text: 84445 shift:(-14,5)
     bar:1962 at: 86759 fontsize:S text: 86759 shift:(-14,5)
     bar:1968 at: 90829 fontsize:S text: 90829 shift:(-14,5)
     bar:1975 at: 94145 fontsize:S text: 94145 shift:(-14,5)
     bar:1982 at: 91494 fontsize:S text: 91494 shift:(-14,5)
     bar:1990 at: 87789 fontsize:S text: 87789 shift:(-14,5)
     bar:1999 at: 85726 fontsize:S text: 85726 shift:(-14,5)

</timeline>

## Gospodarstvo

Gospodarstvo Versaillesa obilježavaju tri glavne aktivnosti ili sektora:

- turizam, koji je većinom vezan za palaču koju godišnje posjeti oko tri milijuna ljudi,
- upravne i trgovačke funkcije, većinom vezane za status grada koji je sjedište departmana i raznih administrativnih institucija,
- aktivnosti vezane uz obranu, većinom se odvijaju u četvrti Satory.

Versailles je sjedište Trgovačke i industrijske komore Versailles-Val-d'Oise-Yvelines (Chambre de commerce et d'industrie de Versailles-Val-d'Oise-Yvelines), kao i Regionalne trgovačke i industrijske komore Pariz – Île de France (Chambre régionale de commerce et d'industrie Paris – Île de France).

## Obrazovanje

- Université de Versailles Saint-Quentin en Yvelines

## Kultura

### Poznate osobe

- Luj XIV. (1638.-1715.), rođen u Saint-Germain-en-Layeu, kralj Francuske od 1661. do 1715.
- Luj XV. (1710.-1774.), rođen u Versaillesu, kralj Francuske od 1715. do 1774.
- Luj XVI. (1754.-1793.), rođen u Versaillesu, kralj Francuske od 1774. do 1791., te kralj Francuza od 1791. do 1792.
- Luj XVII. (1785.-1795.)
- Luj XVIII. (1755.-1824.), rođen u Versaillesu, kralj Francuske od travnja 1814. do ožujka 1815. i od 1815. do 1824.
- Karlo X. (1757.-1836.), rođen u Versaillesu, kralj Francuske od 1824. do 1830.
- Jean-Antoine Houdon, rođen u Versaillesu 1744., skulptor
- Louis-Alexandre Berthier (1753.-1815.), francuski maršal i načelnik generalštaba u doba Napoleona
- Agathe de Rambaud (1764.-1853.) rođena u Versaillesu
- general Lazare Hoche (1768.-1797.)
- general Gaspard Gourgaud (1783.-1852.)
- François Achille Bazaine (1811.-1864.), rođen u Versaillesu, maršal Napoleona III.
- Ferdinand de Lesseps, rođen u Versaillesu 1805.
- kardinal Pierre Gerlier (1880.-1965.), nadbiskup Lyona (1937.-1965.).
- Denis Podalydès, rođen u Versaillesu 1963., scenarist, glumac, i režiser
- Michel Gondry, rođen u Versaillesu 1963., režiser i glazbenik
- Jean-Benoît Dunckel, rođen u Versaillesu 1969., glazbenik
- Nicolas Anelka, rođen u Versaillesu 1979., nogometaš
- Fuzati, rođen u Versaillesu 1981., raper

### Spomenici

Katedrala Saint Louis
Crkva Notre-Dame

- Versajska palača

Palača je bila sjedište dvora francuskih kraljeva za vrijeme Luja XIV., Luja XV. i Luja XVI. U njoj je Engleska priznala nezavisnost SAD-a (1783.), ovdje se dogodilo ujedinjenje Drugog Reicha (1871.), te je ovdje potpisan Versajski ugovor (1919.) u galeriji ogledala. Palača se još uvijek koristi za izmjene francuskog ustava.

- Grand Trianon
- Petit Trianon
- Hameau
- loptalište
- muzej kočija
- katedrala Saint Louis
- crkva Notre-Dame
- crkva Saint-Symphorien
- Bruxella 1238
- gimnazija Hoche
- kolodvor Versailles - Rive Gauche
- kazalište Montansier

## Šport

### Biciklizam

Versailles je 16 puta bio grad u etapi Tour de Francea između 1958. i 1989. Te zadnje godine u zadnjoj etapi između Pariza i Versaillesa, postao je poznat po porazu Laurenta Fignona kojeg je pobijedio Greg LeMond za osam sekundi nakon 3 000 km utrke.

### Veslanje

Cercle Nautique je jedna od najstarijih sportskih društva u gradu. Udruga "Cercle Nautique de Versailles" stvorena je 1908. godine, a većina njenih aktivnosti odvijaju se na Grand Canalu Versajske palače. Cilj udruge je razvijanje veslanja u svim oblicima, te udruga redovito organizira nacionalna i međunarodna natjecanja u veslanju.

### Ragbi

Ovaj sport započinu učenici gimnazije Hoche koji stvaraju udrugu Association Athlétique du Lycée Hoche. I nakon više od jednog stoljeća ovaj sport je još popularan u Versaillesu, a igra se u mnogim školama te u ragbijaškom klubu Versailles.

### Jahanje

U gradu bostoji jahački klub "Club Hippique de Versailles" s oko 1 000 članova, a star više od pola stoljeća i svake godine organizira nacionalno jahačko natjecanje, te regionalna i departmanska natjecanja. U gradu se nalazi jahačka akademija Bartabas koja se nalazi u velikoj staji (Grande Écurie) palače.

## Zbratimljeni gradovi

  Nara (Japan)
  Puškin (Rusija)
  Canberra (Australija)

## Vanjske poveznice

Logotip Zajedničkog poslužitelja | Na Zajedničkom poslužitelju postoje datoteke na temu: Versailles.

- Službena stranica grada
- Interner stranica turističkog ureda u Versaillesu
- Versailles na stranici IGN-a
- Versailles na stranici INSEE-a
- Pogled iz zraka na općinu Versailles
- Položaj Versaillesa na Google Mapsu
- Kategorija Versailles na dmoz-u

Prefekture francuskih departmana
Bourg-en-Bresse (Ain) • Laon (Aisne) • Moulins (Allier • Digne-les-Bains (Alpes-de-Haute-Provence) • Gap (Hautes-Alpes) • Nice (Alpes-Maritimes) • Privas (Ardèche) • Charleville-Mézières (Ardennes) • Foix (Ariège) • Troyes (Aube) • Carcassonne (Aude) • Rodez (Aveyron) • Marseille (Bouches-du-Rhône) • Caen (Calvados) • Aurillac (Cantal) • Angoulême (Charente) • La Rochelle (Charente-Maritime) • Bourges (Cher) • Tulle (Corrèze) • Ajaccio (Corse-du-Sud) • Bastia (Haute-Corse) • Dijon (Côte-d'Or) • Saint-Brieuc (Côtes-d'Armor) • Guéret (Creuse) • Périgueux (Dordogne) • Besançon (Doubs) • Valence (Drôme) • Évreux (Eure) • Chartres (Eure-et-Loir) • Quimper (Finistère) • Nîmes (Gard) • Toulouse (Haute-Garonne) • Auch (Gers) • Bordeaux (Gironde) • Montpellier (Hérault) • Rennes (Ille-et-Vilaine) • Châteauroux (Indre) • Tours (Indre-et-Loire) • Grenoble (Isère) • Lons-le-Saunier (Jura) • Mont-de-Marsan (Landes) • Blois (Loir-et-Cher) • Saint-Étienne (Loire) • Le Puy-en-Velay (Haute-Loire) • Nantes (Loire-Atlantique) - Orléans (Loiret) • Cahors (Lot) • Agen (Lot-et-Garonne) • Mende (Lozère) • Angers (Maine-et-Loire) • Saint-Lô (Manche) • Châlons-en-Champagne (Marne) • Chaumont (Haute-Marne) - Laval (Mayenne) • Nancy (Meurthe-et-Moselle) • Bar-le-Duc (Meuse) • Vannes (Morbihan) • Metz (Moselle) • Nevers (Nièvre) • Lille (Nord) • Beauvais (Oise) • Alençon (Orne) • Calais (Pas-de-Calais) • Clermont-Ferrand (Puy-de-Dôme) • Pau (Pyrénées-Atlantiques) • Tarbes (Hautes-Pyrénées) • Perpignan (Pyrénées-Orientales) • Strasbourg (Bas-Rhin) • Colmar (Haut-Rhin) • Lyon (Rhône) • Vesoul (Haute-Saône) • Mâcon (Saône-et-Loire) • Le Mans (Sarthe) • Chambéry (Savoie) • Annecy (Haute-Savoie) • Pariz (Pariz) • Rouen (Seine-Maritime) • Melun (Seine-et-Marne) • Versailles (Yvelines) • Niort (Deux-Sèvres) • Amiens (Somme) • Albi (Tarn) • Montauban (Tarn-et-Garonne) • Toulon (Var) • Avignon (Vaucluse) • La Roche-sur-Yon (Vendée) • Poitiers (Vienne) • Limoges (Haute-Vienne) • Épinal (Vosges) • Auxerre (Yonne) • Belfort (Territoire de Belfort) - Évry (Essonne) - Nanterre (Hauts-de-Seine) • Bobigny (Seine-Saint-Denis) • Créteil (Val-de-Marne) • Cergy (Val-d'Oise) |
Prekomorski departmani
Cayenne (Francuska Gvajana) • Basse-Terre (Gvadalupa) • Fort-de-France (Martinik) • Saint-Denis (Reunion)

| Portal Francuske – Pristup člancima s tematikom o Francuskoj.

Dobavljeno iz "https://enciklopedija.cc/index.php?title=Versailles&oldid=542228"