Omega barion – Hrvatska internetska enciklopedija

# Omega barion

Izvor: Hrvatska internetska enciklopedija
More actions
Oktet lakih bariona sa spinom 1/2.
Tragovi u komori na mjehuriće kada je prvi put otkriven omega barion u Nacionalnom labaratoriju Brookhaven.

Omega barion ili omega-čestica je barion koji spada u obitelj subatomskih čestica hadrona, koje su predstavljene simbolom Ω, a mogu biti neutralne ili imaju elementarni naboj +2, +1 ili -1. Omega barioni su barioni koji ne sadrže gornji ili donji kvark (iz prve generacije). [1] Omega barione koji sadrže gornji kvark se ne očekuje da će biti opaženi. To je zato što standardni model predviđa da će prosječni životni vijek gornjih kvarkova biti približno 5∙10-25 sekundi, što je oko 20 puta manje od vremena djelovanja jake nuklearne sile, i stoga oni ne tvore hadrone. [2]

Prvi otkriveni omega barion bio je Ω−, stvoren od 3 strana kvarka 1964. [3] Otkriće je bio veliko uspjeh u istraživanju kvarkova, jer je pronađeno tek nakon što je njegovo postojanje, masu i raspad predvidio još 1961. američki fizičar M. Gell-Mann i, neovisno, izraelski fizičar Yuval Ne’eman. Kako omega barioni nemaju gornji ili donji kvark, svi imaju izospin 0.

## Barioni

Podrobniji članak o temi: Barion

Barion (grč. βαρύς: težak + [elektr]on) je subatomska čestica polucijeloga spina, podvrsta hadrona (kao na primjer proton, neutron, lambda barion ili lambda-čestica, sigma barion ili sigma-čestica, ksi barion ili ksi-čestica , delta barion ili delta-čestica i omega barion ili omega-čestica). [4] Barioni su fermioni na koje djeluje jaka nuklearna sila, ili drugim riječima hadroni polucjelobrojnog spina. To su su mješovite čestice sačinjene od 3 kvarka, za razliku od mezona, koji se sastoje od jednog kvarka i jednog antikvarka. I barioni i mezoni su hadroni, čestice sačinjene samo od kvarkova i/ili antikvarkova. Naziv barion dolazi iz grčkog βαρύς (barys), što znači "težak", jer se prije vjerovalo da imaju veće mase od drugih tvarnih čestica.

### Svojstva bariona

Svojstva bariona
Barion | Oznaka | Kvarkovska građa | Električni naboj Q/e | Masa m (MeV/c²) | Vrijeme poluraspada | Spin | Izospin
--- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
Proton | p | uud | 1 | 938,3 | stabilan | 1/2 | 1/2
Antiproton | p | uud | - 1 | 938,3 |  | 1/2 | - 1/2
Neutron | n | udd | 0 | 939,6 | 880 s | 1/2 | - 1/2
Antineutron | n | udd | 0 | 939,6 |  | 1/2 | 1/2
Lambda barion | Λ0 | uds | 0 | 1 115,7 | 2,6 ∙ 10–10 s | 1/2 | 0
Sigma barion | Σ+ | uus | 1 | 1 189,4 | 8 ∙ 10–11 s | 1/2 | 1
Sigma barion | Σ0 | uds | 0 | 1 192,6 | 7,4 ∙ 10–20 s | 1/2 | 1
Sigma barion | Σ- | dds | - 1 | 1 197,45 | 1,5 ∙ 10–10 s | 1/2 | 1
Ksi barion | Ξ0 | uss | 0 | 1 314,86 | 2,9 ∙ 10–10 s | 1/2 | 1/2
Ksi barion | Ξ- | dss | - 1 | 1 321,71 | 1,6 ∙ 10–10 s | 1/2 | 1/2
Delta barion | Δ++ | uuu | 2 | 1 232 | 5,6 ∙ 10–24 s | 3/2 | 3/2
Omega barion | Ω- | sss | - 1 | 1 672,45 | 8,2 ∙ 10–11 s | 3/2 | 3/2

## Hiperoni

Podrobniji članak o temi: Hiperon

Hiperon (grč. hiper: preko, iznad + [elektr]on) je subatomska čestica građena od 3 kvarka od kojih je barem jedan čudni (strani, s-kvark), a druga dva mogu biti obični kvarkovi koji čine protone i neutrone: gornji (u-kvark) i donji (d-kvark). Hiperoni su otkriveni u razdoblju od 1947. do 1964. Nazivani su po grčkim slovima: lambda hiperon (Λ0), 3 sigma hiperona (Σ+, Σ0 i Σ−), 2 ksi hiperona (Ξ0 i Ξ−) i 1, posljednji otkriveni, omega hiperon (Ω−). Imaju polucjelobrojni spin i pridržavaju se Fermi-Diracove statistike. Međudjeluju jakom nuklearnom silom. Njihovo je vrijeme poluraspada oko jedne desetinke nanosekunde, a najčešće se raspadaju na lakše hiperone, protone, neutrone i mezone (na primjer Ω− → Ξ0 + π− ili pion, Ξ0 → Λ0 + π0, Λ0 → p+ ili proton p+ + π−, Σ+ → n0 ili neutron + π+). Svaki od 7 hiperona ima odgovarajuću antičesticu.

## Izvori

1. ↑ Particle Data Group. "2010 Review of Particle Physics – Naming scheme for hadrons". http://pdg.lbl.gov/2011/reviews/rpp2011-rev-naming-scheme-hadrons.pdf Pristupljeno 26. prosinac 2011.
2. ↑ A. Quadt (2006). "Top quark physics at hadron colliders". European Physical Journal C 48 (3): 835–1000. Bibcode 2006EPJC...48..835Q. doi:10.1140/epjc/s2006-02631-6. http://cds.cern.ch/record/1339554
3. ↑ V. E. Barnes (1964). "Observation of a Hyperon with Strangeness Minus Three". Physical Review Letters 12 (8): 204. Bibcode 1964PhRvL..12..204B. doi:10.1103/PhysRevLett.12.204. http://teachers.web.cern.ch/teachers/archiv/HST2001/bubblechambers/omegaminus.pdf
4. ↑ barion, [1] "Hrvatska enciklopedija", Leksikografski zavod Miroslav Krleža, www.enciklopedija.hr, preuzeto 6. travnja 2020.

Čestice u fizici
Elementarne čestice |
Fermioni |
Kvarkovi | u · d · c · s · t · b
Leptoni | e- · e+ · μ- · μ+ · τ- · τ+ · νe · νe · μe · μe · τe · τe
Bozoni |
Baždarni | γ · g · W± · Z
Ostale | duhovi
Hipotetske |
Superpartneri |
Gaugino | gluino · gravitino
Ostali | aksino · bozino · chargino · higgsino · neutralino · sfermion
Ostale | A0 · dilaton · G · Higgsov bozon · majoron · tahion · X · Y · W' · Z' · sterilni neutrino
Složene |
Hadroni |
Barioni / Hiperioni | N (n · p) · Δ · Λ · Σ · Ξ · Ω
Mezoni / Kvarkoniji | π · ρ · η · η′ · φ · ω · J/ψ · ϒ · θ · K · B · D · T
Druge | atomske jezgre · atomi · egzotični atomi (pozitronij · mionij · onij) · molekule
Hipotetske |
Egzotični hadroni |
Egzotični barioni | dibarion · pentakvark
Egzotični mezoni | glueball · tetrakvark
Ostale | mezonska molekula · pomeron
Kvazičestice | Davydov soliton · eksciton · magnon · fonon · plazmaron · plazmon · polariton · polaron · roton
Popisi | popis čestica · popis kvazičestica · popis bariona · popis mezona · kronologija otkrića čestica
Wikipedia books | Hadronska tvar - en:Book:Hadronic Matter · Čestice standardnog modela - en:Book:Particles of the Standard Model

Dobavljeno iz "https://enciklopedija.cc/index.php?title=Omega_barion&oldid=376597"