George Elwood Smith – Hrvatska internetska enciklopedija

# George Elwood Smith

Izvor: Hrvatska internetska enciklopedija
More actions

George Elwood Smith
Rođenje | 10. svibnja 1930. White Plains, New York, SAD
Državljanstvo | Amerikanac
Polje | Fizika
Institucija | Bell Labs
Alma mater | Sveučilište u Chicagu Pennsylvanijsko sveučilište u Philadelphiji
Poznat po | Izum optičkoga senzora od poluvodičkih dioda (CCD) za digitalne kamere
Istaknute nagrade | Nobelova nagrada za fiziku (2009.)

George Elwood Smith (White Plains, New York, 10. svibnja 1930.), američki fizičar. Doktorirao (1959.) na Čikaškom sveučilištu. Radio je za tvrtku Bell Laboratories (od 1959. do 1986.). Bavio se istraživanjem i razvojem lasera i poluvodičkih uređaja. Izumio je svjetlosni senzor koji je zamijenio film kao medij za snimanje (u fotografiji, filmu, astronomiji i drugom). Za izum optičkoga senzora od poluvodičkih dioda (CCD) s W. Boyleom dobio Nobelovu nagradu za fiziku 2009. (te je godine nagrađen i Ch. Kao). [1]

## Digitalni fotoaparat

Podrobniji članak o temi: Digitalni fotoaparat
Digitalna kompaktna napredna amaterska kamera.

Uz klasični postupak snimanja i pohrane fotografija i pokretne slike na filmsku traku, krajem 20. stoljeća javljaju se uređaji za snimanje pokretnih slika na magnetski medij video-snimači (video recorder) i reproduciranje takvih snimaka - video reproduktor (video-player). Usavršeni su i objektivi i brojni uređajii koji djelomično ili potpuno automatiziraju rutinske radnje pri snimanju u području: mjerenja osvijetljenosti, izračunavanja i automatske postave parametara za snimanje (otvora, vremena eksponiranja filma, automatskog uoštravanja), umjetnog rasvjetljavanja objekta - bǉeskalice, nasnimavanja zvučnog zapisa i drugo, što je sve bio preduvjet za razvoj današnjih digitalnih kamera.

21. stoljeće unosi digitalnu tehnologiju i u svijet foto i kino-snimanja. Umjesto na fotoosjetljivi film, digitalna kamera sliku projicira na osjetilo slike, sastavljen od velikog broja fotoosjetljivih ćelija, koje digitaliziraju elemente slike, to jest svjetlosne veličine pretvaraju u skup podataka o položaju, nijansi boje i stupnju osvijetljenosti pojedinih mikroskopskih površinica koje čine sliku (takozvani pixel od engl. picture element), a tako dobivene digitalne podatke upisuju u odgovarajućem obliku na svoju memoriju. Postoji mnoštvo različitih slikovnih ili filmskih formata (vrsta datoteka). Kao memoriju, dakle sredstvo za pohranu podataka, fotoaparati koriste memorijske kartice, a filmske kamere magnetsku traku, DVD disk (obično smaǉenog promjera od 80 mm), a u novije vrijeme tvrdi disk (HDD) i također memorijske kartice većeg kapaciteta.

Digitalne kamere u širem smislu obuhvaćaju digitalne fotoaparate raznih klasa, te digitalne video kamere za snimanje pokretnih slika (engl. camcorder), koje u Hrvatskoj po inerciji i danas zovemo filmske kamere ili skraćeno kamere, iako snimanje na klasičnu filmsku traku odlazi u prošlost. S digitalnom tehnikom, skokovito raste stupanj automatizacije, tako da skuplji fotoaparati omogućuju snimanje kraćih filmskih sekvenci, snimanje u potpunom mraku nevidljivim svjetlom koje emitira sama kamera, snimanje panoramskih snimaka sastavljenih od pet i više pojedinačnih snimaka, primjenu različitih učinaka i drugo, a filmske kamere automatski nasnimavaju i reproduciraju zvuk, nude opcije nekoliko vrsta pretapanja iz kadra u kadar, omogućuju reprodukciju na ugrađenom LCD zaslonu ili na TV ekranu direktno iz kamere, a sve to bez, ili s minimalnom intervencijom snimatelja. Uz mnoge prednosti digitalnih kamera, karakteriziraju ih i brojne specifičnosti, od kojih neke možemo smatrati i nedostacima. Za očekivati je da će razvitak tehnologije ublažavati ove nedostatke.

## Izvori

1. ↑ Smith, George Elwood, [1] "Hrvatska enciklopedija", Leksikografski zavod Miroslav Krleža, www.enciklopedija.hr, 2016.

Dobitnici Nobelove nagrade za fiziku
1900-ih | 1901. Wilhelm Conrad Röntgen · 1902. Hendrik Antoon Lorentz i Pieter Zeeman · 1903. Antoine Henri Becquerel, Pierre Curie i Marie Curie · 1904. John William Strutt Rayleigh · 1905. Philipp Lenard · 1906. Joseph John Thomson · 1907. Albert Abraham Michelson · 1908. Gabriel Lippmann · 1909. Guglielmo Marconi i Carl Ferdinand Braun
1910-ih | 1910. Johannes Diderik van der Waals · 1911. Wilhelm Wien · 1912. Nils Gustaf Dalén · 1913. Heike Kamerlingh Onnes · 1914. Max von Laue · 1915. William Henry Bragg i William Lawrence Bragg · 1917. Charles Glover Barkla · 1918. Max Planck · 1919. Johannes Stark
1920-ih | 1920. Charles Edouard Guillaume · 1921. Albert Einstein · 1922. Niels Bohr · 1923. Robert Andrews Millikan · 1924. Karl Manne Georg Siegbahn · 1925. James Franck i Gustav Ludwig Hertz · 1926. Jean Baptiste Perrin · 1927. Arthur Holly Compton i Charles Thomson Rees Wilson · 1928. Owen Willans Richardson · 1929. Louis de Broglie
1930-ih | 1930. Čandrasekara Venkata Raman · 1932. Werner Heisenberg · 1933. Erwin Schrödinger i Paul Adrien Maurice Dirac · 1935. James Chadwick · 1936. Victor Franz Hess i Carl David Anderson · 1937. Clinton Joseph Davisson i George Paget Thomson · 1938. Enrico Fermi · 1939. Ernest Orlando Lawrence
1940-ih | 1943. Otto Stern · 1944. Isidor Isaac Rabi · 1945. Wolfgang Pauli · 1946. Percy Williams Bridgman · 1947. Edward Victor Appleton · 1948. Patrick Maynard Stuart Blackett · 1949. Hideki Jukava
1950-ih | 1950. Cecil Frank Powell · 1951. John Douglas Cockcroft i Ernest Thomas Sinton Walton · 1952. Felix Bloch i Edward Mills Purcell · 1953. Frits (Frederik) Zernike · 1954. Max Born i Walther Bothe · 1955. Willis Eugene Lamb · 1956. William Bradford Shockley, John Bardeen i Walter Houser Brattain · 1957. Čen Ning Jang i Cung-Dao Li · 1958. Pavel Aleksejevič Čerenkov, Ilja Mihajlovič Frank i Igor Jevgenijevič Tamm · 1959. Emilio Gino Segre i Owen Chamberlain
1960-ih | 1960. Donald Arthur Glaser · 1961. Robert Hofstadter i Rudolf Ludwig Mössbauer · 1962. Lev Davidovič Landau · 1963. Eugene Paul Wigner, Maria Goeppert-Mayer i J. Hans D. Jensen · 1964. Charles Hard Townes, Nikolaj Genadijevič Basov i Aleksandar Prohorov · 1965. Sin-Itiro Tomonaga, Julian Schwinger i Richard P. Feynman · 1966. Alfred Kastler · 1967. Hans Albrecht Bethe · 1968. Luis Walter Alvarez · 1969. Murray Gell-Mann
1970-ih | 1970. Hannes Olof Gösta Alfvén i Louis Eugene Félix Néel · 1971. Dennis Gabor · 1972. John Bardeen, Leon Neil Cooper i John Robert Schrieffer · 1973. Leo Esaki, Ivar Giaever i Brian David Josephson · 1974. Martin Ryle i Antony Hewish · 1975. Aage Niels Bohr, Ben Roy Mottelson i Leo James Rainwater · 1976. Burton Richter i Samuel Čao Čung Ting · 1977. Philip Warren Anderson, Nevill Francis Mott i John Hasbrouck van Vleck · 1978. Pjotr Leonidovič Kapica, Arno Penzias i Robert Woodrow Wilson · 1979. Sheldon Lee Glashow, Abdus Salam i Steven Weinberg
1980-ih | 1980. James Watson Cronin i Val Logsdon Fitch · 1981. Nicolaas Bloembergen, Arthur L. Schawlow i Kai Manne Siegbahn · 1982. Kenneth G. Wilson · 1983. Subrahmanjan Čandrasehar i William A. Fowler · 1984. Carlo Rubbia i Simon van der Meer · 1985. Klaus von Klitzing · 1986. Ernst Ruska, Gerd Binnig i Heinrich Rohrer · 1987. Johannes Georg Bednorz i Karl Alexander Müller · 1988. Leon Max Lederman, Melvin Schwartz i Jack Steinberger · 1989. Norman Foster Ramsey, Hans Georg Dehmelt i Wolfgang Paul
1990-ih | 1990. Jerome Isaac Friedman, Henry Way Kendall i Richard Edward Taylor · 1991. Pierre-Gilles de Gennes · 1992. Georgij Harpak · 1993. Russell Alan Hulse i Joseph Hooton Taylor Jr. · 1994. Bertram N. Brockhouse i Clifford Shull · 1995. Martin Lewis Perl i Frederick Reines · 1996. David Morris Lee, Douglas Dean Osheroff i Robert Coleman Richardson · 1997. Steven Chu, Claude Cohen-Tannoudji i William Daniel Phillips · 1998. Robert B. Laughlin, Horst Ludwig Störmer i Daniel Či Cui · 1999. Gerardus 't Hooft i Martinus J.G. Veltman
2000-ih | 2000. Žores Ivanovič Alfjorov, Herbert Kroemer i Jack S. Kilby · 2001. Eric Allin Cornell, Wolfgang Ketterle i Carl Edwin Wieman · 2002. Raymond Davis Jr., Masatoši Košiba i Riccardo Giacconi · 2003. Aleksej Aleksejevič Abrikosov, Vitalij Lazarevič Ginzburg i Anthony James Leggett · 2004. David J. Gross, H. David Politzer i Frank Wilczek · 2005. Theodor Hänsch, John Hall i Roy Glauber · 2006. John C. Mather i George F. Smoot · 2007. Albert Fert i Peter A. Grünberg · 2008. Yoichiro Nambu, Makoto Kobayashi i Toshihide Maskawa · 2009. Charles K. Kao, Willard Boyle i George E. Smith
2010-ih | 2010. Andre Geim i Konstantin Novoselov · 2011. Saul Perlmutter, Adam Riess i Brian Schmidt · 2012. David J. Wineland i Serge Haroche · 2013. François Englert i Peter Higgs · 2014. Isamu Akasaki, Hiroshi Amano i Shuji Nakamura · 2015. Takaaki Kajita i Arthur B. McDonald · 2016. David J. Thouless, Duncan Haldane i J. Michael Kosterlitz · 2017. Rainer Weiss, Kip Thorne i Barry Barish · 2018. Artur Ashkin, Gérard Mourou i Donna Strickland · 2019. James Peebles, Michel Mayor i Didier Queloz
2020-ih | 2020. Roger Penrose, Reinhard Genzel i Andrea Ghez · 2021. Syukuro Manabe, Klaus Hasselmann i Giorgio Parisi · 2022. Alain Aspect, John Clauser i Anton Zeilinger · 2023. Pierre Agostini, Ferenc Krausz i Anne L'Huillier • 2024. John Hopfield i Geoffrey Hinton · 2025. John Clarke, Michel H. Devoret i John M. Martinis
Ekonomija • Fizika • Fiziologija ili Medicina • Kemija • Književnost • Mir

Dobavljeno iz "https://enciklopedija.cc/index.php?title=George_Elwood_Smith&oldid=252311"